– Även om ungdomar idag inte använder droger lika mycket–
–som tidigare generationer, skapar droger problem.
Men trots det är det många idag–
–som har en tillåtande inställning till droger.
Låt oss gå igenom den viktigaste fakta–
–du som förälder behöver veta.
Ska vi börja med alkohol? – Ja, det gör vi.
Alkohol påverkar kroppen och omdömet.
Det kan få en att göra saker man annars inte skulle göra.
Och som man ångrar.
Ungdomar berättar själva att de oftare råkar ut för problem–
–när de dricker.
– Kom ihåg, det är olagligt att både köpa ut–
–och sälja alkohol till minderåriga.
– Cannabis är den vanligaste olagliga narkotikaklassade drogen.
Cannabis påverkar hjärnan–
–och kan göra att man blir tankspridd och frånvarande.
Det kan bli svårt att minnas saker som nyss hände–
–och att lära sig nya saker.
Man kan också drabbas av ångest–
–panikkänslor och depression.
Det blir ofta problem i skolan, till exempel–
–att man inte kan hänga med i skolarbetet och bråk hemma.
Att röka cannabis är också straffbart enligt lagen.
– Ja, och den som hamnar i straffregistret–
–kan ju få svårt att till exempel–
–skaffa ett jobb eller ta körkort.
– Tramadol är ett narkotikaklassat läkemedel–
–som är släkt med morfin och heroin.
Hur man reagerar på tramadol är olika.
Man kan känna sig dåsig, få minskad ångest–
–och känna ett allmänt välbehag–
–eller tvärtom, aktiv, pigg, ja till och med euforisk.
Tramadol är mycket beroendeframkallande–
–och man behöver snabbt högre doser–
–för att få samma rus.
Och högre doser kan till exempel–
–leda till livsfarliga krampanfall–
–hjärtproblem och andnöd. – Hmm... okej.
Men nikotin då, är inte det också en drog?
– Jo, det stämmer. Nikotin är väldigt beroendeframkallande–
–och finns i alla tobaksprodukter som cigaretter och snus.
Men det kan också finnas i höga halter i tobaksfria produkter.
Vitt snus kan faktiskt ha upp till fyra gånger mer–
–nikotin än vanligt snus.
– Men är nikotin skadligt?
– Ja, alla de här produkterna är skadliga.
De kan innehålla cancerframkallande ämnen–
–och öka risken för sjukdomar i lungorna, kärlen och hjärtat.
Och få en att sova dåligt. – Okej.
Ska vi berätta om lustgas nu?
– Lustgas har börjat användas mer på senare år.
Lustgasen ungdomar tar är mer koncentrerad än den i vården–
–och ger ett kort rus ungefär som att bli full.
Den kommer till exempel från lustgastuber eller gräddsifoner–
–och andas in genom en ballong.
Den som tar lustgas kan få syrebrist att svimma.
Använder man det ofta kan man bland annat få–
–nervskador eller psykiska problem.
Något som är bra att veta är att det är mycket vanligare att–
–de som tar lustgas också dricker alkohol–
–och tar andra droger.
– Ja men, oavsett vilken drog det gäller–
–så är det så att där en drog finns–
–brukar också andra droger finnas.
Vad kan du som vuxen göra då?
– Det viktiga är ju att prata.
Visa att du är intresserad och försök att prata om allt möjligt.
Om skolan, vänner, intressen.
Då blir det också ok att prata om svårare saker som–
–alkohol och andra droger.
Det behöver inte bli perfekt, bara det blir av.
– Men om det känns svårt kan du ju prata–
–med andra föräldrar och viktiga vuxna.
Tillsammans, kan ni bestämma–
–vilka regler som ska gälla och peppa varandra.
– För barn behöver veta vad som gäller–
–och vad som förväntas av dem.
Så sätt gränser. Var tydlig.
Nio av tio tonåringar tycker faktiskt att det är bra–
–om föräldrarna har tydliga regler kring alkohol.
– Och kom ihåg, du är viktig. Ditt nej är viktigt.